AutoCad Oktatási segédanyag Szent István Egyetem - Ybl Miklós Műszaki Főiskolai kar Készítette : Illés Kálmán ( N.Ép. ) az Ábrázolás és Számítástechnika Tanszék megbízásából.

( A weblap az AutoCad helpje alapján készült )

A segédanyag az AutoCad 2000 Angol verziója alapján készült ( szinte teljesen ugyanaz, mint az AutoCad R14 ) a teljesség igénye nélkül. A cél csak az, hogy a diákok bevezetést kapjanak abba, hogy hogyan ésszerű elkészíteni egy rajzot, természetesen nem tudok egy minden feladatra ráhúzható sémát adni, a rajzolási sorrendet mindenkinek saját magának kell eldöntenie. Jó munkát.

Bevezetés

Rajzi ezközök

- Vonal
- Polyline
- Poligon
- Téglalap
- Ív
- Körív
- Elipszis
- Sraff
- Szöveg

Módosítás Ezköztár

- Radír
- Másol
- Tükröz
- Párhuzamos
- Kioszt
- Metsz
- Elér

Blokk - kezelés

Mintafeladat

Bevezetés

Az AutoCad program egy alapvetően gépészeti alapokra épülő rajzrpogram. Az alapja, az a gondolat, hogy a külömböző tárgyakat, objektumokat elkülönítva tudjuk használni, erre valól az úgynevezett FÓLIÁK :

A rajzolás mindig valamelyik fólián történik. Ez lehet az alapértelmezés szerinti vagy a felhasználó által létrehozott fólia. Minden fóliához szín, vonaltípus, vonalvastagság és nyomtatási stílus tartozik. A fóliák alkalmazásával a rajz objektumai csoportba rendezhetők, a különböző objektumok pedig különböző színek, vonaltípusok, és vonalvastagságok segítségével különíthetőek el egymástól.
Létrehozható például egy olyan fólia, amelyre csak középvonalak kerülnek. Ehhez a fóliához lehet a középvonal tulajdonságait (szín, vonaltípus, vonalvastagság) hozzárendelni. Egy középvonal rajzolása előtt erre a fóliára kell átkapcsolni, majd a rajzolást megkezdeni. Így nem kell minden egyes középvonal rajzolása előtt a vonaltípust, a vonalvastagságot és a színt beállítani.

A fóliához emellett hozzárendelhető egy nyomtatási stílus is. A nyomtatási stílus a rajzok kirajzoltatását vezérli. Egy nyomtatási stílus fóliához rendelésével például a rajz összes középvonala 50 százalékos értékkel (másnéven ©telítettséggel") rajzoltatható ki. Az AutoCAD® rendszerrel készített rajzok egyik legnagyobb előnye a papírral és ceruzával előállított rajzokkal szemben a fóliák használata.

A papírtérben vagy lebegő nézetablakok használatakor az is megadható, hogy adott fóliák csak bizonyos nézetablakokban legyenek láthatók. Ha egy bizonyos fólia megjelenítése vagy kirajzoltatása nem szükséges, ki lehet kapcsolni a fóliát, vagy annak nyomtathatóságát. A rajz valamennyi fóliájára ugyanaz a rajzhatár, koordinátarendszer és zoom tényező érvényes.

FOGÓPONT : az AutoCad rajzi környezetében, ha bal egérgombbal, rákattintunk bármilyen objektumra, akkor minimum 1 db kis kék négyzettel ( vonal esetén 3 db, 1-1 a két végén 1 pedig a közepén, kör esetén 5 db, 1 a közepén és 4×1 db a kör középpontján átmenő a koordinátatengelyekkel párhuzamos egyenesek és a körív metszéspontja ) jelöli a fogópontokat, amiknél fogva a kiválasztott objektumot tudjuk mozgatni, másolni, nagyítani, stb.

A ZOOMolás és az objektumkijelölés a másik ( szerintem ) alapvető dolig, amivel tisztában kell lennie egy embernek, mikor leül rajzolni az AutoCad bármely verziójával. A ZOOM, azaz nagyítás és kicsinyítés nagyban segíti a rajzoló munkáját, nem kell " bogarászni", hogy mit is akarok eltalálni ( ha pl egy vonal középső pontja és egy ív, vagy körív közepe, vagy FOGÓPONTjai közül, bármelyik is közel esik, akkor zoomolás nélkül elég nehéz eltalálni ).

Vonal

A vonal az egyik legfontosabb rajzi ezköz. Vonalat húzi többféleképpen lehet, hosszmegadással koordináták megadásával és a vonal kezdőpontjához viszonyított x és y értékkel, mindegyikre mutatok példát.

Vonal rajzolása a közvetlen távolság-megadás használatával :

1 A Rajz menüből válassza a Vonal menüpontot!
2 Határozza meg az első pontot (1)!
3 Mozgassa a mutatóeszközt a rajzolni kívánt vonal szögével megegyező irányba! Ne nyomja le az ENTER billentyűt!
4 A parancssorban billentyűzze be a kívánt távolságot, majd nyomja meg az ENTER billentyűt! A 25 bebillentyűzése például egy 25 egység hosszú vonalat rajzol.

A vonal a meghatározott távolság és szög szerint kerül megrajzolásra.

Vonal rajzolása koordináták használatával :

1 A Rajz menüből válassza a Vonal menüpontot!
2 Határozza meg az első pontot x és y koordináta megadásával, ( pl : 3,5)
3 Adja meg a vonal végének a befejező pontját, ugyanúgy x és y koordinátával ( pl : 4,5 ).
Ekkor egy 1 rajzi egység hosszúságú vonalat rajzoltunk, ami vizszintesen mutat, mert az x-x koordináta 3 illetve 4, tehát a külömbség 1! és az y koordinátában nincs külömbség ( 5-5 )!

Vonal rajzolásaa vonal kezdőpontjához viszonyított x és y értékkel :

A Rajz menüből válassza a Vonal menüpontot!
2 Határozza meg az első pontot (1)
3 Adja meg a vonal végének a befejező pontját, úgy hogy a kezdőponthoz képest adjuk meg a végpont koordinátáit ( pl : @3,4 ).
Ekkor egy háromszög két befogóját adtuk meg ( 3 és 4 ) a vonalunk hossza ebben az esetben pitagorasz tétel miatt ( 5 )

Vissza az elejére

Polyline

Ugyanaz, mint a vonal, csak itt több vonal / ív van egymáshoz kapcsolva és ha ez egy folytonos és bezárt területet alkot, akkor alkalmas a polyline által bezárt terület mérőszámának leolvasására is !!! Kifejezeten alkalmas pl helyiségek területének lemérésére

A vonalláncok olyan egymáshoz kapcsolódó vonal- és ívszegmensek, amelyek egyetlen objektumként jönnek létre. Vonalláncokat akkor célszerű használni, amikor az összes szegmenst egyidejűleg kívánja szerkeszteni; bár az egyedi szerkesztésre is mód van. Az egyes szegmensek szélessége beállítható, a szegmensek elvékonyíthatók és a vonalláncok lezárhatók. Ha ívszegmenseket rajzol, az ív első pontja megegyezik a megelőző szegmens végpontjával. Az ív szögét, középpontját, irányát és sugarát lehet meghatározni. Az ív szerkesztése egy második pont és egy végpont meghatározásával is elvégezhető.

Ívszegmenseket tartalmazó vonalláncok

Egyenes szegmenseket tartalmazó vonallánc rajzolása

1 A Rajz menüből válassza a Vonallánc menüpontot!
2 Jelölje ki a vonallánc első pontját!
3 Jelölje ki a vonallánc egyes szegmenseinek végpontjait!
4 Billentyűzze be: z (zár) a vonallánc bezárásához, vagy nyomja meg az ENTER billentyűt a parancs befejezéséhez!

Parancssori megfelelő VLÁNC
Kapcsolódó információ A VONAL parancs segítségével önálló vagy összetett vonalszegmensek készíthetők, amelyek különálló objektumok. A MVONAL összetett, párhuzamos vonalakat hoz létre.
Az alábbi példa egy egyenes vonalláncszegmens, egy ívszegmens, végül egy, az ív érintőjének irányába eső újabb vonalszegmens rajzolását mutatja be.

Egyenes- és ívszegmenseket egyaránt tartalmazó vonalláncok rajzolása

Először készítse el a vonalszegmenst!

1 A Rajz menüből válassza a Vonallánc menüpontot!
2 Jelölje ki a vonalszegmens kezdőpontját (1)!
3 Jelölje ki a vonalszegmens végpontját (2)!
4 Az Ív módba történő átkapcsoláshoz billentyűzze be: í
5 Jelölje ki az ív végpontját (3)!
6 A Vonal módba történő visszakapcsoláshoz billentyűzze be: v
7 Billentyűzze be a vonalnak az ív végpontjától mért hosszát és szögét. Ezen relatív értékek a @távolság<szög formában is megadhatók.

8 A vonallánc befejezéséhez nyomja meg az ENTER billentyűt!

Vissza az elejére

Poligon

Köréírt poligont akkor célszerű használni, ha a poligon középpontja és az egyes oldalak felezőpontja közötti távolság ismert. Ez annak a körnek a sugara, amely köré a poligon kirajzolásra kerül.

Köréírt hatszög rajzolása

1 A Rajz menüből válassza a Sokszög menüpontot!

2 Határozza meg az oldalak számát 6-nak!
3 Határozza meg a poligon középpontját (1)!
4 Köréírt poligon rajzolásához billentyűzze be: k
5 Határozza meg a sugár hosszát (2)!

A poligon létrehozását követően az a VLEDIT parancs segítségével módosítható, míg a SZÉTVET paranccsal független vonalszegmensekké alakítható át.

Vissza az elejére

Téglalap

Négyszögletes vonalláncot rajzol

Rajzolás eszköztár:
Rajz menü: Téglalap
Parancssor: téglalap

Adja meg az első sarokpontot vagy [leTör/SZint/leKerekít/Vastagság/SZÉlesség]: Válasszon egy opciót vagy adjon meg egy pontot (1)

Első sarokpont

Másik sarokpont: Adjon meg egy pontot (2)

A két megadott pont meghatározza az aktuális FKR X és Y tengelyével párhuzamos oldalú téglalap átlós sarokpontjait.

Letörés

Megadja a megrajzolandó téglalap letörési távolságait.

Adja meg a négyszögek első letörési távolságát <aktuális>: Adjon meg egy távolságot vagy nyomja meg az ENTER billentyűt

Adja meg a négyszögek második letörési távolságát <aktuális>: Adjon meg egy távolságot vagy nyomja meg az ENTER billentyűt

A megadott értékek a későbbiekben elindított TÉGLALAP parancsokban használhatók.

Szint

Megadja a megrajzolandó téglalap szintjét.

Adja meg a négyszögek szintjét <aktuális>: Adjon meg egy távolságot vagy nyomja meg az ENTER billentyűt

A megadott értékek a későbbiekben elindított TÉGLALAP parancsokban használhatók.

Lekerekítés

Megadja a megrajzolandó téglalap lekerekítési sugarát.

Adja meg a lekerekítési sugarát <aktuális>: Adjon meg egy távolságot vagy nyomja meg az ENTER billentyűt

A megadott értékek a későbbiekben elindított TÉGLALAP parancsokban használhatók.

Vastagság

Megadja a megrajzolandó téglalap vastagságát.

Adja meg a négyszögek vastagságát <aktuális>: Adjon meg egy távolságot vagy nyomja meg az ENTER billentyűt

A megadott értékek a későbbiekben elindított TÉGLALAP parancsokban használhatók.

Szélesség

Megadja a megrajzolandó téglalap vonallánc szélességét.

Adja meg a négyszögek vonalvastagságát <aktuális>: Adjon meg egy távolságot vagy nyomja meg az ENTER billentyűt

A megadott értékek a későbbiekben elindított TÉGLALAP parancsokban használhatók.

Vissza az elejére

Ív rajzolása

Íveket sokféleképpen lehet létrehozni. Az alapértelmezés szerinti módszer három pont, a kezdőpont, az ív egy tetszőleges pontja, valamint a végpont meghatározása. Ehelyett azonban megadható a bezárt szög, a sugár, az ív iránya, illetve az ív húrhossza is. Az ív húrja az ív végpontjai közé húzott egyenes vonal. Az AutoCAD rendszer alapértelmezés szerint az íveket az óramutató járásával ellentétes irányban rajzolja.
Az alábbi példában az ív kezdőpontja egy vonal végpontjához illeszkedik. Az íven lévő második pont a középső kört érinti.

Ív rajzolása három pont meghatározásával

1 A Rajz menüből válassza az Ív KezdőP, KözépP, VégP menüpontot!
2 Határozza meg a kezdőpontot (1) a végp bebillentyűzésével és a vonal kiválasztásával!

Az ív a vonal végpontjához illeszkedik.

3 Határozza meg a második pontot (2) a köz bebillentyűzésével és a meglévő ív ívközéppontnak történő kiválasztásával!
4 Jelölje ki az ív végpontját (3)!

Parancssori megfelelő ÍV
Kapcsolódó információ Az ELLIPSZIS parancs az elliptikus ívek rajzolására szolgál. A VLÁNC parancs segítségével a kétdimenziós vonalláncokba ívszegmensek is elhelyezhetők.
Az alábbi ábrán egy kör középpontja fog az ív középpontjaként szolgálni. Az ív középpontjának és kezdőpontjának meghatározását követően az ív a húrhossz megadásával kerül létrehozásra. Az alábbi ábrákon az egyik végponttól a kurzorig mért távolságok a húrhosszok.

Ívek rajzolása a kezdőpont, a középpont és a húrhossz meghatározásával

1 A Rajz menüből válassza az Ív KezdőP, KözépP, Hossz menüpontot!
2 Jelölje ki a kezdőpontot (1)!
3 Jelölje ki a középpontot (2)!
4 Határozza meg a húrhosszt!

Amennyiben ismert a kezdőpont és a középpont, amelyhez az ív középpontját illeszteni kívánja, akkor a KezdőP, KözépP, Szög illetve a KözépP, KezdőP, Szög szerkesztési módszert célszerű használni.

Abban az esetben, ha mindkét végpont ismert, ám nincs olyan középpont, amelyhez az ív középpontját illeszteni lehetne, akkor a KezdőP, VégP, Szög szerkesztési módszert célszerű használni.

A következő, bal oldali ábrán egy olyan ív látható, amely a kezdő- és végpont, valamint a sugár meghatározásával készült. A sugár megadása történhet a hossz bebillentyűzésével vagy a kurzor óramutató járásával megegyező, vagy azzal ellentétes irányú mozgatásával, majd a kívánt méret elérésekor kattintással.

A fenti, jobb oldali ábrán egy olyan ív látható, amelynek rajzolása során a mutatóeszközzel az ív kezdő- és végpontja, valamint érintője került meghatározásra. Ha a kurzort a kezdő- és végpont fölé helyezi, akkor az ív az objektumhoz képest konkáv lesz, amint az az ábrán is látható. Ha a kurzort lefelé mozgatja, akkor az ív az objektumhoz képest konvex lesz.
Az utoljára megrajzolt ív végpontjából vonal rajzolható, ha a VONAL parancs indítása után a Kezdőpont promptra megnyomja az ENTER billentyűt. Az ív végpontja megadja a kezdőpontot és az új vonal érintőjének irányát. Mindössze a vonal hosszát kell meghatároznia.

Vissza az elejére

Kör

Köröket többféleképpen lehet rajzolni. Az alapértelmezés szerinti módszer a középpont és a sugár meghatározása. Meghatározható még az átmérő és a középpont vagy csak az átmérő két pont kíséretében. A körvonal három pont segítségével megadható. A körök úgy is meghatározhatók, hogy három, már meglévő objektumot érintsenek, illetve megadható a sugár meghatározása mellett a két érinteni kívánt objektum is. Az alábbi ábrákon a megrajzolásra kerülő körök sötét színnel láthatók.

Körök rajzolása a középpont és a sugár meghatározásával

1 A Rajz menüből válassza a Kör Középpont, Sugár menüpontot!
2 Jelölje ki a középpontot!
3 Határozza meg a sugarat!

Parancssori megfelelő KÖR
Amennyiben olyan kört kíván rajzolni, amely két objektumot érint, határozza meg az egyes objektumokon lévő érintőpontokat, valamint a kör sugarát. Az érintőpont az objektum bármely pontja lehet. A következő ábrán a készülő kört sötét színnel, az érintőpontokat pedig számmal (1) és (2) jelöltük.

Két objektumot érintő kör létrehozása

Meglévő objektumokat érintő kör létrehozása

1 A Rajz menüből válassza a Kör Érintő, Érintő, Sugár menüpontot!

A munka innentől az Érintő tárgyraszter módban folytatódik.

2 Jelölje ki az első érinteni kívánt objektumot!
3 Jelölje ki a második érinteni kívánt objektumot!
4 Határozza meg a kör sugarát!

Vissza az elejére

Ellipszis

Az AutoCAD rendszer segítségével teljes ellipszisek és elliptikus ívek készíthetők, melyek az ellipszisek pontos matematikai leképezései. Az ellipszisek rajzolásának alapértelmezés szerinti módszere az első tengely végpontjainak és annak a távolságnak a meghatározása, amely a második tengely félhosszának felel meg. Az ellipszisek hosszabb tengelyét főtengelynek, míg rövidebb tengelyét kistengelynek nevezzük. A tengelyek meghatározási sorrendje tetszőleges.

Az alábbi példában az alapértelmezés szerinti módszerrel és a mutatóeszköz segítségével készül el egy ellipszis. Ennek során az első tengely lesz a főtengely és a második a kistengely. A távolság annak megfelelően nő, ahogy a mutatóeszköz a középponttól távolodik.

Valódi ellipszisek rajzolása a végpontok és egy távolság meghatározásával

1 A Rajz menüből válassza az Ellipszis Tengely, Végpont menüpontot.
2 Jelölje ki az első tengely első végpontját (1)!
3 Jelölje ki az első tengely második végpontját (2)!
4 Húzza el a mutatóeszközt az első tengely középpontjától (3), majd a kívánt távolság elérésekor kattintson annak meghatározásához.

Parancssori megfelelő ELLIPSZIS
A távolság helyett egy elforgatási szög is megadható, illetve az ellipszis az egyik tengely középpontja és végpontja, valamint a másik tengely félhossza alapján is megrajzolható.

A tengely végpontjainak és a távolság meghatározásával létrehozott ellipszisek
A tengelyek végpontjait és a távolságot bemutató ábrákon az (1) és (2) számmal jelzett pontok az első tengely végpontjait, míg a (3) pont a második tengely távolságát (a félhosszat) határozza meg. A bal oldalon látható ellipszis a középpont (1) és a két tengely meghatározásával készült. Az első tengely végpontja a (2) pontban található, míg a (3) pont a második tengely félhosszát határozza meg.

Vissza az elejére

Sraff

A HSRAFFOZ paranccsal sraffozott területek az alapértelmezés szerint asszociatívak. A sraffozás asszociativitása bármikor eltávolítható és az alapértelmezés átállítható nem-asszociatív sraffozások létrehozására. Ha pontokat határoz meg asszociatív sraffozás készítéséhez, akkor sraffozási blokkonként csak egy belső pontot adjon meg. Több belső pont meghatározása váratlan eredményekhez vezethet a sraffozási határ módosításakor.

Bezárt terület sraffozása

1 A Rajz menüből válassza a Sraffozás menüpontot!
2 A Határvonal sraffozás párbeszédpanelben kattintson a Pontok kijelölése nyomógombra!
3 Jelölje ki a pontokat a rajzban az egyes besraffozni kívánt területeken belül. Ha esetleg hibát követne el a kijelölés során, kattintson a jobb egérgombbal és válassza Minden törlése vagy Utolsó kiválasztás visszavonása pontokat a helyi menüből!
4 A sraffozás megtekintéséhez kattintson a jobb egérgombbal és válassza Előnézet pontot!

5 Nyomja meg az ENTER billentyűt azért, hogy visszatérjen a Határvonal sraffozás párbeszédpanelhez!
6 Kattintson az OK nyomógombra a sraffozás érvénybe léptetéséhez!

Az alapértelmezés szerint az AutoCAD az Elárasztás szigetfelismerési módszert használja a határok megadott pontok alapján történő definiálásához és a Normál sziget felismerési stílust rendeli a sraffozáshoz. További információ a "Sraffozási határvonalak megadása" című részben és "A szigetkeresési módszer megválasztása" című részben található.

Kiválasztott objektumok sraffozása

1 A Rajz menüből válassza a Sraffozás menüpontot!
2 A Határvonal sraffozás párbeszédpanelben kattintson az Objektumok kijelölése nyomógombra!
3 Jelölje ki a besraffozni kívánt objektumot vagy objektumokat!

Az objektumoknak nem kell zárt területet alkotniuk. Szigetek úgy is megadhatók, hogy más kiválasztott objektumokon belül jelöl ki objektumokat. Ha esetleg hibát követne el a kijelölés során, kattintson a jobb egérgombbal és válassza Minden törlése vagy Utolsó kiválasztás visszavonása pontokat a helyi menüből!

4 A sraffozás megtekintéséhez kattintson a jobb egérgombbal és válassza Előnézet pontot!
5 Nyomja meg az ENTER billentyűt azért, hogy visszatérjen a Határvonal sraffozás párbeszédpanelhez!
6 Kattintson az OK nyomógombra a sraffozás érvénybe léptetéséhez!

Az alapértelmezés szerint az AutoCAD a Normál szigetfelismerési stílus rendeli a sraffozáshoz. További információ "A szigetkeresési módszer megválasztása" című részben található.

Parancssori megfelelő HSRAFFOZ

Vissza az elejére

SZÖVEG

Bekezdéses szöveget hoz létre

A BSZÖVEG parancs olyan bekezdést hoz létre, amely illeszkedik egy nyomtatásban meg nem jelenő szöveg határvonalhoz. A bekezdés szélességét meghatározó szöveg határvonalát a felhasználónak kell létrehoznia. Ezenkívül megadhatja az igazítást, stílust, magasságot, forgatást, szélességet, színt, sortávolságot és más szöveg attribútumot a BSZÖVEG használatával. Minden Bszöveg szöveg objektum önálló objektum, tekintet nélkül a benne foglalt vonalak számára. A szöveg határvonal, bár sem a kirajzoltatáskor, sem nyomtatásban nem jelenik meg, mégis az objektum keretének része.

Rajz eszköztár:
Rajz menü: Szöveg Bekezdéses szöveg
Parancssor: bszöveg

Adja meg az első sarokpontot:
Aktuális szövegstílus: Szöveg magassága: aktuális Sortávolság: aktuális

Adja meg az átellenes sarokpontot vagy [Magasság/Igazítás/Sorköz/Szög/Stílus/Szélesség]:

Erről a parancsról további információkat a BSZÖVEG parancssor" című részében talál.
A szemközti sarok pontjának megadása után az AutoCAD megjeleníti a Bekezdéses szövegszerkesztőt.
Ha a parancssorba bebillentyűzi -bszöveg akkor a BSZÖVEG nem jeleníti meg a Bekezdéses szövegszerkesztőt és a további üzeneteket a parancssorban. jeleníti meg.

Vissza az elejére

TÖRÖL

Az objektumok bármely rendelkezésre álló kiválasztási módszer segítségével törölhetők (további információ az "Objektumok kiválasztása" című részben található). A következő példában a körbezáró módszer segítségével töröljük a csőrendszer egy szakaszát. A körbezáró módszernek köszönhetően csak azon objektumok kerülnek törlésre, melyek teljes terjedelmükkel az ablakon belül találhatók.

Kiválasztási halmaz törlése

1 A Módosítás menüből válassza ki a Radír menüpontot!
2 A körbezáró (ablak) választódobozzal válassza ki a törölni kívánt objektumot (1, 2).
3 Nyomja meg az ENTER billentyűt!

Parancssori megfelelő RADÍR
Helyi menü Válassza ki a objektumok törölni, kattintson az egér jobb gombjával a rajzterületre, majd válassza a Törlés pontot!

Vissza az elejére

MÁSOL

Ha bizonyos objektumokat az adott rajzon belül másolni kíván, akkor hozza létre a kiválasztási halmazt, majd határozza meg a másolás kezdő- és végpontját. Ezen pontok elnevezése bázispont, illetve az elmozdulás második pontja, és a rajzon belül bárhol lehetnek.

A kiválasztási halmaz egyszeri másolása

1 A Módosítás menüből válassza a Másolás menüpontot!
2 Válassza ki a másolni kívánt objektumot, majd nyomja meg az ENTER billentyűt.
3 Adja meg a bázispontot (1)!
4 Határozza meg az elmozdulás pontját (2)!

Parancssori megfelelő MÁSOL
Helyi menü Válassza ki a másolandó objektumokat, kattintson az egér jobb gombjával a rajzterületre, majd válassza a Kijelölés másolása pontot!

A kiválasztási halmaz többszöri átmásolása

1 A Módosítás menüből válassza a Másolás menüpontot!
2 Válassza ki a másolni kívánt objektumot, majd nyomja meg az ENTER billentyűt!
3 Billentyűzze be a t (többször) betűt!
4 Adja meg a bázispontot!
5 Határozza meg az elmozdulás pontját!
6 Határozza meg az elmozdulás következő pontját. Illessze be a többi másolatot is, végül nyomja meg az ENTER billentyűt a parancs befejezéséhez!

Parancssori megfelelő MÁSOL
Helyi menü Válassza ki a másolandó objektumokat, kattintson az egér jobb gombjával a rajzterületre, majd válassza a Kijelölés másolása pontot!

Vissza az elejére

TÜKRÖZ

Az objektumok tükrözése a tükrözési tengelyre történik, melyet a következő ábrán látható módon két pont segítségével lehet meghatározni. Az eredeti objektumok törölhetők, vagy megtarthatók. A tükrözés az aktuális FKR XY síkjával párhuzamos bármely síkban működik. Jóllehet, a nézetablakbeli objektumok papírtérben is tükrözhetők, ez a művelet nincs hatással a modelltérbeli nézetre illetve a modelltérbeli objektumokra.

Objektumok tükrözése

1 A Módosítás menüből válassza a Tükrözés menüpontot!
2 Válassza ki a tükrözni kívánt objektumot (1, 2)!
3 Határozza meg a tükrözés tengelyének első pontját (3)!
4 Határozza meg a második pontot (4)!
5 Nyomja meg az ENTER billentyűt az eredeti objektum megtartásához!

Parancssori megfelelő TÜKRÖZ
Helyi menü Válassza ki a tükrözendő objektumokat, kattintson az egér jobb gombjával a rajzterületre, majd kattintson a Tükrözés pontot!

Vissza az elejére

PÁRHUZAMOS

A PÁRH parancs létező objektumtól mért előírt távolságban haladó, vagy adott ponton átmenő új objektumot hoz létre.

Módosítás eszköztár:
Módosítás menü: PÁRH
Parancssor: PÁRH

Adja meg a párhuzamos távolságot vagy [Kijelölt] <Kijelölt>: Jelöljön ki egy távolságot, üsse le a k billentyűt, vagy üsse le az ENTER billentyűt.

Párhuzamos távolság

Létező objektumoktól mért előírt távolságban új objektumokat hoz létre.

Válasszon objektumot a párhuzamos szerkesztéshez vagy <kilép>: Válaszon ki egy objektumot vagy a parancs befejezéséhez üsse le az ENTER billentyűt.

Melyik oldalra? Adjon meg egy pontot (1) az objektum azon oldalán, amerre az eltolást kívánja elvégezni.

Az AutoCAD® ismételten megjeleníti a két promptot, így több párhuzamost is lehet rajzolni. A parancs befejezéséhez a Válasszon objektumot a párhuzamos szerkesztéshez promptnál a ENTER billentyűt kell lenyomni.

Kijelölt

Adott ponton áthaladó objektumot hoz létre.

Válasszon objektumot a párhuzamos szerkesztéshez vagy <kilép>: Válaszon ki egy objektumot vagy a parancs befejezéséhez üsse le az ENTER billentyűt.

Ponton keresztül: Adjon meg egy pontot (1) amelyen keresztül azt szeretné, hogy az objektumot áthaladjon.

Az AutoCAD ismételten megjeleníti a két promptot, így több párhuzamost is lehet rajzolni. A parancs befejezéséhez a Válasszon objektumot a párhuzamos szerkesztéshez promptnál a ENTER billentyűt kell lenyomni.

Vissza az elejére

KIOSZT

Objektumról adott minta szerint elhelyezett másolatokat készít

A kiosztás minden objektuma külön kezelhető. Ha több objektumot jelöl ki, amikbol a kiosztást létre akarja hozni, az AutoCAD egy elemként kezeli az objektumokat másolás és kiosztás esetén.

Módosítás eszköztár:
Módosítás menü: Kiosztás
Parancssor: kioszt

Válasszon objektumokat:

Bekapcsolja a Hozzáad módot és a teljes területekhez adja hozzá az újonnan megadottakat] <aktuális>:

Opciók:

Négyszögletes
Poláris

Vissza az elejére

BLOKK

A blokk az autocad egyik legfontosabb, rajzolást elősegítő ezköze. Tegyük fel, hogy több 120/150 -es ablakot akarunk rajzolni, vagy 120 cm széles és 120 - 210 cm magasságig változó ablakokat. Ekkor ésszerű választás, ha blokkot készítünk, mert alaprajzilag TÖKÉLETESEN UGYANÚGY NÉZ KI. Az első probléma ( 120/150 - es ablak) esetén az elkészített blokkot csak másolgatni kell. A második probléma 1 pontban tér csak el az elsőtől, mégpedig, hogy a magasságot ATTRIBÚTUM -nak adjuk meg, ezzel azt érjük el, hogy amikor a blokkot beillesztjük a rajzunkba, megadhatjuk az attribútum értékét.

A blokk legfőbb tulajdonságai : 1, A benne szereplő objektumok ( vonal, görbe, stb ) és ezek tulajdonságai ( fólia, objektumszín, vonalvastagság ). 2, A blokk beillesztési pontja ( az az egyetlen egy pont, aminél fogva a blokkot be tudjuk illeszteni a rajzba). 3, Attribútumai és azok tulajdonságai ( a blokk akkor is blokk, ha nincs attribútuma ).

A blokkok felhasználásáról bővebben a mintafeladatnál fogok kitérni.

Vissza az elejére

Metsz

Valamennyi lineáris és koordinátaméret elmetszhető és meghosszabbítható. A lineáris méretek metszése illetve meghosszabbítása érdekében az AutoCAD egy képzeletbeli vonalat rajzol, majd a méretezéseket e vonal mentén metszi el vagy hosszabbítja meg. A képzeletbeli vonal a hosszméretek méret-segédvonalai között húzódó láthatatlan vonal. Koordinátaméretek esetében a képzeletbeli vonal az objektum elhelyezési pontjától a mutatóvonal végpontjáig tart.

Ha a koordinátaméret elmetszése vagy meghosszabbítása szükséges, az AutoCAD az objektum helyzetét jellemző pontot (2) a határoló jelhez a mért koordinátára (1) merőlegesen helyezi el, így a koordinátaérték változatlan marad.

Méretek metszése

1 A Módosítás menüből válassza a Metszés parancsot!
2 Jelölje ki a metszőélként szolgáló objektumot!
3 Válassza ki az elmetszendő vonalat!

Vissza az elejére

ELÉR

Objektumokat más objektumok határaiig meghosszabbítja

Ívek, elliptikus ívek, vonalak, nyitott 2D és 3D vonalláncok és sugarak meghosszabbítására van lehetőség.

Módosítás eszköztár:
Módosít menü: Elérés
Parancssor: elér

Válasszon határoló éleket...

Válasszon objektumokat: Használjon egy objektum kiválasztási módszert és nyomja meg az ENTER billentyűt, ha készen van.

Ki kell jelölni azokat az objektumokat, amelyek a határoló éleket, vagyis azokat az éleket definiálják, ameddig a program a kiválasztott objektumokat meghosszabbítja. Határoló élek alkotóelemei 2D és 3D vonalláncok, ívek, körök, ellipszisek, átfedő nézetablakok, vonalak, sugarak, lemezek, spline görbék, szövegek és szvonalak lehetnek. 2D vonallánc - mint határoló vonal - kiválasztásakor az AutoCAD figyelmen kívül hagyja a vonallánc vastagságát, és a vonallánc középvonaláig hosszabbítja meg az objektumokat.

Spline görbével illesztett vonallánc meghosszabbításakor a program a vonallánc vezérlőkeretéhez új csúcspontot ad hozzá. Elvékonyodó vonallánc-szakasz meghosszabbításakor az AutoCAD a meghosszabbított végpont vastagságát úgy módosítja, hogy a vékonyodás az új végpontig folyamatos legyen. Ha így a szakasz szélességére negatív érték adódna, a végpont szélessége zérus lesz.

Válasszon hosszabbítani kívánt objektumokat vagy [VEtítés/éL/VIssza]: Válasszon egy objektumot vagy billentyűzzön be egy opciót

Opciók:

Hosszabbítandó objektum
Vetítés
Él
Vissza

Vissza az elejére