Az Internet története

Az 1960-as években az Egyesült Államok Védelmi Hivatala létrehozott egy kísérleti számítógép-hálózatot az ARPANET-et, mely a fél világot átfogó, hatalmas hálózattá notte ki magát. A cél az volt, hogy olyan hálózatot hozzanak létre, mely az adatot automatikusan átirányítja, ha egyes vonalszakaszok vagy számítógépek megszunnek muködni. Ezt a “csomagkapcsolás” nevu technológiával oldották meg, amelynek lényege, hogy az információt a kommunikáló gépek kisebb csomagokra bontják, és azokat egyenként továbbítják. A csomagok az adó és vevo között akár többféle útvonalon is eljuthatnak.

Késobb több kisebb-nagyobb hálózat szándékozott csatlakozni az ARPA kísérleti hálózatához. Kidolgoztak egy szabályrendszert, mely lehetové tette a különbözo típusú számítógépek együttmuködését. Ezek a szabályok (protokollok) az internetworking (röviden internet) néven váltak közismertté. Az Internetre kötött számítógépek rendelkeznek ún. Internet címmel (IP-address, Internet Protocol) számmal, ami hasonlóan a telefonszámhoz, minden egyes számítógépet egyedileg azonosít. Jelenleg az Internet Protocol 4-es verziója van használatban.

Az egyedi azonosításra azért van szükség, hogy egy adott gépnek szánt információt csak a megcímzett gép kaphassa meg. Egy ilyen IP-cím például így nézhet ki: 193.138.45, ahol a négy számcsoportot pontokkal választjuk el. Az ilyen típusú azonosítókat elég nehéz megjegyezni, ezért egy IP-számmal rendelkezo számítógépre hivatkozhatunk a neve alapján is. (Megjegyzés: ez az Internet Protocol 4-es verziója, az Ipv6 bevezetése már folyamatban van.)

Az Internet hoskorában maguk a fejlesztok voltak az elso felhasználók is. A legalapvetobb szolgáltatás, ami már akkor muködött a rendszeren, az elektronikus levelezés volt.

Elektronikus levelezés

Elektronikus-posta, más néven e-mail. Elve hasonló a hagyományos postához, a levélküldés egy újfajta lehetosége. A számítógéppel megírt levelet a hálózat automatikusan továbbítani fogja.

A levél írásakor a következoket kell/lehet megadni:
•címzett speciális formátummal kell megadni (lásd lentebb)
•további címzett(ek) aki(k) a levélbol másolatot kap(nak), nem kötelezo megadni
•további rejtett címzettek ua. mint az elozo, de ezek neveit az elozoek nem látják
•csatolt adatok a levélben elküldheto adatok (fénykép, hang vagy akár videó)
•tárgy a levél tárgya
•a levél tartalma ide lehet írni magát a levelet

Levélküldéshez számtalan program áll rendelkezésre, akár szöveges, akár grafikus formában. Néhány példa: Microsoft Outlook, Mozilla Thunderbird, pine. Manapság már a legtöbb operációs rendszer beépítve tartalmaz elektronikus levelezésre használható szoftvert.

A e-mail cím felépítése eltér a hagyományos postai cím formátumától, ennek ellenére egyszeruen képezheto, logikus felépítésu: pl. ab0001@delfin.unideb.hu értelmezése visszafelé történik

hu Magyarország
unideb a Debreceni Egyetem
delfin a DELFIN nevu számítógép
@ ez a karakter csupán annyit jelent, hogy a számítógépet már meghatároztuk
innentol a számítógépen lévo felhasználó (azaz a címzett) beazonosítása következik
ab0001 (a megadott számítógépen) ezen a néven elérheto felhasználó (címzett) neve

Magyarországhoz hasonlóan minden országnak van Internetes azonosítója, pl.:
.us USA
.se Svédország
.fr Franciaország
.hu Magyarország
.uk Egyesült Királyság

elonyei:
•rendkívül gyors
•olcsó (amennyiben nem egy drága szolgáltatónál fizetjük elo)
•kényelmes: bármikor küldheto, s akkor fogadjuk, amikor a legalkalmasabb
•ugyanazt a levelet egyszerre több emberhez is el lehet küldeni, ugyanannyi munkával
•szövegek mellett adatok (hang, álló- és mozgókép, komplett adatbázis) is küldhetok

hátrányai:
•érzelmek kifejezésére kevésbé alkalmas, személyes jegyekre csak az írás stílusából lehet következtetni
•nem fogadható el hitelt érdemlo bizonyítéknak
•az e-mail címben bármilyen apró elírás hibához vezet, míg a hagyományos posta címeknél a postás esetleg tudja korrigálni a rossz címet.

Az elektronikus levelezés legnagyobb problémája a kéretlen üzleti célú levelek (spam-ek) számának növekedése. Ennek eredményeképp megtörténhet, hogy postaládánkat megnyitva rengeteg, mindenféle áru illetve szolgáltatás megvásárlására biztató levelet találunk, ismeretlen küldoktol. A problémát mindmáig nem sikerült megoldani, pedig az egyre katasztrofálisabb méreteket ölt – az elektronikus levelek több mint fele spam.

A másik problémát az Interneten terjedo vírusok jelentik, amelyek újabban legtöbbször e-mailen keresztül szaporodnak. A fertozött levél, illetve csatolmányának megnyitásával a vírus aktiválódik, és rengeteg más, a számítógépen talált e-mail címre postázza magát.

Telnet

A telnet két dolgot jelenthet: egy protokollt, illetve egy parancsot. A telnet protokollt manapság már ritkán használják, hiszen az információt kódolatlanul továbbítja a hálózaton, ami visszaélésre ad lehetoséget ha egy rosszindulatú felhasználó lehallgatja a kommunikációt. Korábban a nagy, többnyire Unix alapú szerverekre való bejelentkezéshez használták. Ilyen gépek még ma is üzemelnek egyetemeken, illetve vállalatoknál.

A szolgáltatás igénybevételekor eloször megadjuk a távoli számítógépnek a nevét, majd a login (bejelentkezési) nevünket és jelszavunkat. Bejelentkezés után úgy használhatjuk a távoli számítógépet, mintha elotte ülnénk, például futtathatóak a rajta található programok is. Fontos, hogy a telnet nem alkalmas grafikus információ átvitelére, tehát csak a karakteres felületen muködo lehetoségeket használhatjuk ki (ún. terminál emuláció).

A telnet parancsot a fent említett okok miatt legtöbb helyen már felváltotta az SSH (Secure Shell), amely az információt kódoltan továbbítja. Ettol függetlenül a parancs jól használható TCP kapcsolatok kialakításához, pl. hálózati hibakeresés céljából.

FTP

Mint a neve is mutatja (file transfer protocol), ezzel a protokollal a hálózat gépei között adatokat vihetünk át egyik géprol a másikra. Hasonlóan a telnethez, itt is csak arra a gépre jelentkezhetünk be FTP igényünkkel, amelyiken van ilyen szolgáltatás. Bejelentkezéskor megadjuk a bejelentkezési nevünket (azonosítónkat), majd jelszavunkat. Léteznek nagy program-gyujtemények az Interneten (ún. ftp-site-ok), ahonnan szabadon használható programokat vagy hibás verziójú programok javításait tölthetjük le. Ezeket a publikus szolgáltatásokat az anonymous egyezményes bejelentkezési névvel lehet igénybe venni. Jelszóként mindegy mit írunk be, általában az e-mail címünket szokta a rendszer elkérni. Az FTP is kódolatlanul továbbítja a bejelentkezési információkat, ezért a protokollt kibovítették ún. TLS lehetoséggel, ami a bejelentkezési nevet és a jelszót kódolva küldi. A TLS támogatásához az FTP kliensnek (a le- illetve feltöltést végzo program) és az FTP szervernek is ismernie kell a technológiát.

Az FTP kétfajta átvitelre képes: karakteres (ASCII) illetve bináris (binary). Attól függoen hogy milyen típusú információt kívánunk mozgatni, kell kiválasztani az átviteli módot. A ma használt FTP kliensprogramok ezt már automatikusan elintézik helyettünk.

Az FTP népszerusége egyre nagyobb, hiszen ezzel lehet legegyszerubben biztosítani a kétirányú adatmozgást két számítógép között. Néhány elterjedt kliensprogram: FlashFXP, WS_FTP illetve a parancssoti “ftp” program.

WWW

A rövidítés jelentése World-Wide Web, vagy egyszeruen Web.Hipertext-alapú, multimédia képességekkel rendelkezo rendszer, általános információ lekérés-keresés eszköze. A hipertext szó a szövegben elhelyezett hivatkozások (internetes kapcsolatok, linkek) közvetlen elérésére utalnak.

A Web használatához szükség van egy böngészo (browser) programra. A legnépszerubb böngészok: Microsoft Internet Explorer, Netscape, Opera. Ezeknek a programoknak a feladata a lekért információ megjelenítése, és a beágyazott multimédiás elemek “életre keltése”.

A dokumentumok közötti kapcsolatokat az Uniform Resource Locator-ok (URL) biztosítják. Az URL a böngészo programunk számára megadja az adott szövegrészhez (vagy képhez, hanghoz) az elérési utat és a letöltés módját.

Három részbol áll:

HOGY HONNAN MIT
Protokoll Számítógép neve Dokumentum elérési útja
http:// www.unideb.hu/ index.html

Az URL elso része megadja, hogy a forrás eléréséhez milyen protokollt használjunk. Néhány gyakran használt protokoll:
file:/// helyi állomány
ftp:// file transfer protocol
http:// hypertext transfer protocol
mms:// multimedia service

A weben elérheto információmennyiség mára akkorára duzzadt, hogy nem az információ hiánya a probléma, hanem annak megtalálása. Ezen segítenek a webes keresok, amelyek kulcsszavak alapján rendezik találati listába a minket érdeklo weboldalakat. Ilyen keresok pl. Google, Altavista.