Kód: egyezményes jelek, jelsorozatok, melyek egyes dolgok meghatározott jellemzoit rögzítik.
Kódrendszerek: képírás, betu- és számrendszerek, morze ABC.

Kódolás: Az a muvelet melynek során az információból eloállítjuk a kódot.
A számítógép minden adatot 0 és 1-bol álló számsorozattal ábrázol ez a Bit sorozat. A tár legkisebb egysége 8 bit tárolására alkalmas, ezt Byte-nak nevezzük (1 byte = 8 bit).
1 byte = 256 file információ 1 kB = 210en byte (1024)

2 byte = 256 X 256 file 1 MB = 210en kB (1024)
A gép az adatokat kétféleképpen tárolja:

Fixpontos számábrázolás:
A „fixpontos” elnevezés a bináris pont fogal-mat tartalmazza az elnevezésében, ennek van fix helye: Egészek ábrázolásánál mindig a bináris jelsorozat végére képzeljük a pontot. Tehát, ha 1 bájtunk van a szám ábrázolására, akkor az ábrázolandó szám kettes számrend-szerbeli alakját elhelyezzük a 8 biten, a végére képzelve a „kettedes” pontot

Például az 5 szám esetén (510 = 1012):
0 0 0 0 0 1 0 1 •

Természetesen így 1 bájton 0-tól 255-ig ábrá-zolhatók a számok, ez éppen 256 (=28) szám.
Nemnegatív egész ábrázolása 1 bájton, két bájton.
Ha negatív számokat is akarunk ábrázolni, akkor a következo két módszer közül választ-hatunk:
Elojelbites ábrázolás:
Az elso bitet fenntartjuk az elojel ábrázolására (0-val jelöljük a pozitív elojelet, 1-sel a negatí-vat). A maradék biteken a szokásos módon ábrázoljuk a számok abszolút értékét.
Például a –5 kódja:
1 0 0 0 0 1 0 1 •

1 bájtot felhasználva 7 biten 27=128 darab számot, vagyis 0-tól 127-ig tudjuk ábrázolni a számokat, így elojelbittel együtt az ábrázolható számok: a [-127;-0] U [+0;+127] intervallum egész számai!
Vagyis a nulla kétféleképpen is ábrázolódik ezzel a módszerrel! Ez egyébként ismét két-szer 127 + a kétféle 0, azaz 256-féle szám. (Hiszen most is 1 bájtunk volt!)
Egész számok elojelbites ábrázolása 1 bájton, 2 bájton.
Elojelbites alakból a szám meghatározása.
Ennek az ábrázolási módnak az a másik hibá-ja, hogy a szabályos bináris muveletek végre-hajtásával nem ad helyes eredményt. Lehet hozzá olyan számolási módszert kitalálni (pl. más összeadási szabályokat), amivel mindig helyes eredményt kapnánk, de úgy bonyolult lesz a muveletvégzés!

Lebegopontos ábrázolás

Számokat 32 biten ábrázoljuk 8 bit karakterisztika,24 bit mantissza 1 elöjel bit negati szam 1

mantiszta*számrendszer alapja pl:2 hatványkitevõ a karakterisztika.

Akkor szükséges, ha nemcsak egész számo-kat akarunk ábrázolni.
Az ábrázolás módja a matematikában tanult normálalak elvén alapul, bár itt kissé másho-gyan használják. Induljunk ki abból, hogy min-den tizedes törtet fel tudunk írni egy
”nulla egész …” alakú szám és 10 valamelyik hatványának szorzataként. Például:
6,356 = 0,6356 *101ön (10=101ön)
-102,4 = -0,1024 *103on (1000=103on)
0,3333 = 0,3333 *100on (1=100on)
0,0007 = 0,7 *10-3on (1/1000=10-3on)
Ez a lebegopontos (floating point) ábrázolás elnevezésének oka: a tizedesvesszot (tizedes-pontot) mozgatjuk, amikor ezt az alakot létre-hozzuk.
Hasonlóan a bináris számokat is felírhatjuk ”nulla egész …” alakú szám és 2 valamelyik hatványának szorzataként:
1,101 = 0,1101 * 21ön= 0,1101*21en
-100,1 = -0,1001 *23on= -0,1001*211en
0,1111 = 0,1111 *20on= 0,1111*20on
0,0001 = 0,1 *2-3on =0,1*2-11en
A bekeretezett rész tartalmazza a négy szá-mot. De te akkor is tudnád, hogy melyik négy számról van szó, ha csak a vastaggal írt szá-mokat és a kitevoket mondanák meg, hiszen a többi mind a négynél azonos, azt te magadtól is hozzá tudod tenni.
A számítástechnikában a vesszö utáni részt mantisszának (esetleg szignifikánsnak), a kitevot pedig karakterisztikának vagy expo-nensnek nevezik.
Melyik szám az, ahol a mantissza 100000111, a kitevo pedig 111? Ez a szám nyilván a 0,100000111?2111 = 1000001,11 = 65,7510
Vagyis: ahhoz, hogy egy valós számot ábrá-zoljunk, ezt a két egész számot (a mantisz-szát és a kitevot) kell ábrázolni. Egészeket pedig tudunk ábrázolni fixpontos ábrázolással!
Például: Ha valós számok ábrázolására 3 báj-tot használunk, akkor abból például az elso 16 biten ábrázoljuk a mantisszát fixpontos ábrázo-lással (negatív is lehet), majd a maradék 8 biten a kitevot (ez is lehet negatív is) fixpontos ábrázolással. (Belátható, hogy minél több bitet szánunk a mantisszára, annál nagyobb pon-tossággal adhatunk meg egy (például irracio-nális) számot, és minél több bitet szánunk a kitevore, annál többféle nagyságrendu („na-gyon kicsi” vagy „nagyon nagy”) számot tudunk ábrázolni.
Pl. 65,75-nél:
0000000100000111 00000111